Журналісти dnepr.info вирішили дізнатися більше про традиції свята і що воно означає.
До прийняття християнства Київської Русі дні Маланки – символу Місяця, Василя – символу Сонця пов’язували з циклом Сонячного кола. Спершу наші пращури святкували день Місяця, а потім – день Сонця і таким чином відзначали початок нового року. Люди вірили, що це чарівна ніч, коли рослини та тварини розуміють людську мову і навіть самі можуть говорити. Вважалося, що тварини, якщо господарі з ними погано поводилися, цієї ночі могли поскаржитися богам.
Коли було прийнято християнство, то викорінити народні вірування та традиції було не так просто. Щоб «привчити» людей до нової релігії 31 грудня стали відзначати день преподобної Меланії, яка народилася в християнській сім’ї та все життя допомагала бідним, а 1 січня – святого Василя Великого, який був архієпископом Кесарії Каппадокійської та проповідував вчення Ісуса Христа. Цього вечора у церквах відбуваються святкові Богослужіння.
Головна страва на столі напередодні нового року – кутя. Головне правило – вона не повинна бути пісною, так що до неї можна додавати вершки або масло. Наші пращури вірили, що чим багатшим буде стіл цього вечора – тим краще вони житимуть наступного року. Зазвичай на святкову вечерю готували пиріжки, вареники, ковбаси, млинці. Ще одна обов’язкова страва на столі – свинина, оскільки Василь був не лише символом Сонця, а й покровителем свиней. Наші предки запікали порося як жертву. Вважалося, якщо на столі будуть страви зі свинини – Василь подарує родині статки та благополуччя на весь наступний рік. А ось риба на столі могла принести лихо – вважалося, що таким чином щастя може «уплисти» з дому.
Щедрування та посівання вважається невід’ємними атрибутами святами. В основі щедрівок лежать побажання господарям будинку – щедрого врожаю, збільшення господарства. Таким чином люди вітали один одного з новим роком та бажали один одному тільки гарного. Посівання вважається ритуальною дією, що символізує багатий майбутній урожай господарів, щастя та благополуччя родини, в будинку якої його проводять.
Після заходу сонця на Маланку всі йдуть щедрувати і переодягаються в костюми різних тварин і фольклорних персонажів. У давнину вважалося, що таким чином люди відлякують злих духів, а в наш час цей звичай перетворився на веселу розвагу.
Існує дві традиції таких переодягань. Згідно з першою – хлопець перевдягається «Маланкою» і ходить у компанії інших персонажів по домівках своїх родичів та радують їх піснями, танцями, жартівливими сценками. Це називається «водити Маланку».
Ще одна розвага Щедрого вечора – це «водіння кози». Це трохи видозмінена традиція описаного вище обряду. У ній хлопець перевдягається не в Маланку, а в козу, яку спочатку вбивають, а потім оживляють веселими піснями, танцями, жартами та гостинцями, які підносять господарі будинку. Вважається, що прообразом містерії є язичницький обряд, де жрець приносив козу в жертву богам, а натомість просив для людей щастя, врожаю та здоров’я.
Цього дня не можна думати про погане, лаятися, брати чи давати гроші у борг. Вважається, що якщо напередодні нового року бути в поганому настрої і без грошей – то в такому стані можна провести і наступний рік.
Наші пращури помітили, якщо у цей день погода хороша, то й осінь буде такою. Так, якщо ніч була тиха та ясна – влітку добре розростеться трава. Якщо вранці на Василя сонце було високо – слід чекати на хороший урожай фруктів. Іній на деревах обіцяв гарний урожай зернових та багато меду. Сніг «прогнозував» дощове літо, відлига – що літо буде теплим.
Читайте також:
Автор:
Вночі у небі над Дніпропетровщиною знищили 2 шахеди.
Страшний випадок трапився у місті Кам'янське Дніпропетровської області.
Сегодня враг снова атаковал Никопольщину.
Поліцейські міста Дніпро затримали підозрюваного у вбивстві знайомої.